VARIANTE+TEZĂ_SEMESTRUL+AL+II-LEA

=SUBIECTE PROPUSE PENTRU TEZĂ=

=I. ESEURI STRUCTURATE=

1. Prezentaţi, în aproximativ 1 pagină, modalitatea obţinerii independenţei României, având în vedere:

a. doi factori favorabili intrării României în războiul pentru independenţă şi anii între care s-a desfăşurat acesta;

b. o luptă la care a participat armata română, un tratat de pace şi o prevedere a acestuia referitoare la modificări teritoriale;

c. o urmare a obţinerii independenţei de stat a României. 2. Prezentaţi, în aproximativ 1 pagină, formarea, în anul 1859, a statului modern român şi consolidarea acestuia, având în vedere:

a. o hotărâre referitoare la Principatele Române, adoptată la Paris în anul 1859;

b. două prevederi ale Convenţiei de la Paris (1859) şi modalitatea realizării unirii Moldovei cu Valahia la 24 ianuarie 1859;

c. două reforme realizate între 1863-1864, care au contribuit la modernizarea statului creat în anul 1859.

=II. ITEMI CU O SINGURĂ VARIANTĂ DE RĂSPUNS CORECTĂ:= Incercuiţi litera corespunzătoare variantei corecte de răspuns:

1. Formarea statului naţional român unitar a avut loc în anul:

a. 1859 b. 1877 c. 1916 d. 1918

2. Programul “Prinţipurile noastre pentru reformarea patriei” a fost adoptat în 1848 la:

a. Blaj b. Iaşi c. Braşov d. Islaz

3. Tratatul de pace de la Berlin (1878) atribuia cele trei judeţe din sudul Basarabiei:

a. Austro-Ungariei b. Bulgariei c. României d. Rusiei

4. În ianuarie 1859, Al.I.Cuza a devenit domnitorul Principatelor în urma votului din adunările:

a. ad-hoc b. elective c. naţionale d. reprezentative

5. Domn al Moldovei în perioada revoluţiei de la 1848 era:

a. Gheorghe Bibescu b. A. Ghica c. M. Sturdza d. B. Ştirbey

6. Programul “Petiţiunea Naţională” a fost adoptat în mai 1848 la:

a. Blaj b. Braşov c. Islaz d. Lugoj

7. În 1859, Principatele Moldovei şi Valahiei se aflau sub suzeranitate:

a. habsburgică b. otomană c. rusă d. ungară

8. În 1859, Principatele Moldovei şi Valahiei se aflau sub protectoratul:

a. Austriei b. Imperiului otoman c. Marilor Puteri d. Rusiei

9. În 1877-1878, armata română a participat la război împotriva:

a. Imperiului Austro-Ungar b. Imperiului German c. Imperiului Otoman

d. Imperiului Rus

10. Revoluţia română din 1848-1849 a început în provincia:

a. Bucovina b. Moldova c. Transilvania d. Ţara Românească

11. Al. I. Cuza a colaborat cu primul-ministru:

a. I.C. Brătianu b. L. Catargiu c. M. Kogălniceanu d. D.A. Sturdza

12. Regele României care a condus armata română în timpul războiului de independenţă a fost:

a. Carol I b. Carol al II-lea c. Ferdinand I d. Mihai I

13. Reforma agrară din 1864 a fost realizată în timpul primului-ministru:

a. I.C. Brătianu b. B. Catargiu c. M. Kogălniceanu d. C.A.Rosetti

14. Mişcarea memorandistă s-a desfăşurat în Transilvania la sfârşitul secolului:

a. al XVI-lea b. al XVII-lea c. al XVIII-lea d. al XIX-lea

15. În timpul războiului de independenţă, funcţia de ministru de externe a fost deţinută de:

a. I.C. Brătianu b. Lascăr Catargiu c. M. Kogălniceanu d. C.A.Rosetti

16. Cu evenimentele din 2 mai 1864, în istoria domniei lui Cuza începe etapa domniei:

a. autoritare b. constituţionale c. desăvârşirea unirii d. regulamentare

III. TEXTE CU ÎNTREBĂRI TEXT 1

Citiţi cu atenţie textul de mai jos:

„Naţiunea română, rezimată pe principiul libertăţii, egalităţii şi frăţietăţii pretinde independenţa sa naţională în respectul politic, ca să figureze în numele său; ca naţiunea română să-şi aibă reprezentanţii săi la Dieta ţării în proporţiune cu numărul său.” (Petiţiunea naţională, 1848)

Pornind de la text, răspundeţi următoarelor cerinţe:

1. Transcrieţi statutul pretins de naţiunea română la 1848.

2. Prezentaţi un motiv pentru care naţiunea română dorea „să-şi aibă reprezentanţii săi la Dieta ţării în proporţiune cu numărul său”.

3. Menţionaţi o altă prevedere a Petiţiunii naţionale.

4. Precizaţi localitatea în care s-a adoptat Petiţiunea naţională.

=TEXT 2=

Citiţi cu atenţie textul de mai jos:

“În planul politicii interne, regele Carol a fost iscusit, a ştiut să păstreze echilibrul între cele două mari partide care s-au creat, Partidul Liberal şi Partidul Conservator (…). Votul nu era universal, ci cenzitar- numai cei ce plăteau impozit erau admişi să aleagă.”

(N. Djuvara, despre domnia lui Carol I)

Pornind de la acest text, răspundeţi următoarelor cerinţe:

1. Transcrieţi definiţia dată de autor votului cenzitar.

2. Numiţi câte un reprezentant al fiecărui partid menţionat în text

3. Menţionaţi o confruntare militară, la care a participat Carol, înainte de proclamarea sa ca rege în 1881.

4. Explicaţi un motiv al instaurării dinastiei străine în anul 1886.

=TEXT 3=

Citiţi cu atenţie textul de mai jos:

“Unirea, domnilor, eu nu recunosc nimănui dreptul să zică că Unirea e actul său individual, proprietatea sa exclusivă. Unirea e actul energic al întregii naţiuni române, e marea noastră cucerire. De aceea domnilor nici chiar Domnitorului, (…) nu îi recunosc şi nu-I voi da dreptul acesta de a zice că el a făcut singur Unirea. Nu, domnilor, Unirea, naţiunea a făcut-o, naţiunea care a ales un Domn, pentru ambele ţări.”

(despre unirea Principatelor Române)

Pornind de la acest text, răspundeţi următoarelor cerinţe:

1. Transcrieţi modalitatea prin care “naţiunea a făcut” unirea Principatelor

2. Precizaţi anul unirii Moldovei cu Ţara Românească.

3. Menţionaţi o măsură adoptată de Alexandru Ioan Cuza pentru consolidarea statului.

3. Menţionaţi o cauză a înlăturării lui Al. I. Cuza în anul 1866.

4. Prezentaţi un factor extern favorabil realizării unirii Principatelor.

=TEXT 4=

Citiţi cu atenţie textul de mai jos:

“ România are deplină încredere că independenţa ei va fi recunoscută definitiv şi pe întreg de către Europa(...). Zece mii de români au căzut în jurul Plevnei ca să câştige patriei lor libertatea şi independenţa”.(Memoriul prezentat de M. Kogălniceanu în Congresul de pace de la Berlin)

Pornind de la textul dat, răspundeţi următoarelor cerinţe:

1. Transcrieţi motivul pentru care armatele române au luptat la Plevna.

2. Numiţi domnitorul României care a condus armatele antiotomane de la Plevna

3. Precizaţi contextul extern al intrării României în război.

4. Explicaţi orientarea politicii externe a României în primul deceniu după Congresul de la Berlin.

=TEXT 5=

Citiţi cu atenţie textul de mai jos: “Unirea este îndeplinită, naţionalitatea română este întemeiată. Acest fapt măreţ dorit de generaţiile trecute s-a recunoscut de Înalta Poartă şi de Puterile Garante şi s-a înscris în datinile naţiunii.” (Fragment din proclamaţia lui Cuza, 1861)

Pornind de la textul dat, răspundeţi următoarelor cerinţe:

1. Transcrieţi din text expresia care sugerează îndeplinirea unui obiectiv naţional la 1861.

2. Precizaţi data dublei alegeri a domnitorului Al. I. Cuza.

3. Menţionaţi un act internaţional în care era stipulată problema unirii Principatelor, data la care a fost elaborat şi o prevedere în acest sens.

4. Prezentaţi două dintre reformele domnitorului.

=TEXT 6=

Citiţi cu atenţie textul de mai jos:

“Art. 44. În România, deosebirea credinţelor religioase şi a confesiunilor nu va putea fi opusă nimănui ca un motiv de excludere sau de incapacitate, în ceea ce priveşte bucurarea de drepturi civile şi politice, admiterea în sarcini publice, funcţiuni şi onoruri sau exercitarea diferitelor profesiuni şi industrii în orice localitate ar fi.”

(Tratatul de pace de la Berlin, 1878)

Pornind de la textul dat, răspundeţi următoarelor cerinţe:

1. Transcrieţi din text două dintre drepturile obţinute de locuitorii de alte religii decât cea creştină prin acest tratat.

2. Numiţi două localităţi în care armata română s-a luptat cu cea otomană.

3. Menţionaţi alte două prevederi ale tratatului de la Berlin referitoare la România.

4. Prezentaţi un motiv al participării României la războiul din 1877-1878.

=TEXT 7=

Citiţi cu atenţie textul de mai jos:

“Revoluţia de la 1848 a vrut ca românul să fie nu numai liber, dar şi proprietar, fără care libertatea e mincinoasă. Pentru aceea adaugă la deviza sa cuvântul frăţie, această condiţie de căpetenie a progresului social.”(Nicolae Bălcescu despre revoluţia de la 1848-1849)

Pornind de la textul dat, răspundeţi următoarelor cerinţe:

1. Transcrieţi motivul adăugării cuvântului “frăţie” la deviza revoluţiei de la 1848.

2. Menţionaţi o libertate democratică inclusă în programele revoluţiei de la 1848.

3. Precizaţi o modalitate de realizare a împroprietăririi regăsibilă în programele revoluţiei paşoptiste.

4. Prezentaţi o lege din secolul al XIX-lea care rezolvă problema împroprietăririi.

=TEXT 8=

Citiţi cu atenţie textul de mai jos:

“Emancipaţia clăcaşilor ce se fac proprietari cu despăgubire”.

(Proclamaţia din Ţara Românească, 9 iunie 1848)

Pornind de la textul dat, răspundeţi următoarelor cerinţe:

1. Transcrieţi din text o rezolvare oferită situaţiei clăcaşilor.

2. Numiţi localitatea unde s-a adoptat această proclamaţie.

3. Menţionaţi un alt program al revoluţiei de la 1848-1849 care oferea soluţii problemei agrare

4. Numiţi domnitorul care în timpul căruia se adoptă legea agrară.

=TEXT 9=

Citiţi cu atenţie textul de mai jos:

“Din acest război va ieşi sau hegemonia germană sau hegemonia rusească. Hegemonia germană înseamnă pentru noi mântuire, cea rusească sfârşitul, pentru că vom sta în drumul Rusiei spre Constantinopol. Iată de ce nu putem să fim decât împotriva ruşilor.

(Petre P. Carp)

Pornind de la textul dat, răspundeţi următoarelor cerinţe:

1. Transcrieţi din text atitudinea conservatorului P.P.Carp referitoare la poziţia României faţă de Primul Război Mondial.

2. Cine a decis în vara anului 1914, neutralitatea României faţă de război?

3. Explicaţi motivul pentru care România a semnat convenţia politică cu Antanta în 1916.

4 Menţionaţi 2 obligaţii pe care puterile Antantei şi le asumau pentru a facilita acţiunile armatei române